ОСОБЛИВОСТІ КЛІНІКО-ФУНКЦІОНАЛЬНИХ І ЛАБОРАТОРНИХ ПОКАЗНИКІВ У ДІТЕЙ ШКІЛЬНОГО ВІКУ З РЕСПІРАТОРНИМИ АЛЕРГОЗАМИ ТА ФУНКЦІОНАЛЬНИМИ РОЗЛАДАМИ ГЕПАТОБІЛІАРНОЇ СИСТЕМИ В УМОВАХ ГУМАНІТАРНОЇ КРИЗИ - Ростока-Резнікова, М. В. (Проблеми клінічної педіатрії, 2025)
Резюме. Вступ. Функціональні розлади гепатобіліарної системи у дітей із респіраторними алерго- зами трапляються набагато частіше, ніж у загальній популяції. Таке поєднання може призводити до син- дрому взаємного обтяження внаслідок накладання важливих патогенетичних ланок, зокрема порушен- ня функції органів травлення і системного запалення. Діти шкільного віку з родин внутрішньо переміще- них осіб є однією з найбільш вразливих категорій, хоча особливості поєднання респіраторних алергозів і фунціональних розладів гепатобіліарної системи у таких дітей залишаються недостатньо вивченими. Мета дослідження. Вивчити особливості клініко-функціональних і лабораторних показників у дітей шкільного віку з респіраторними алергозами і функціональними розладами гепатобіліарної системи в умовах гуманітарної кризи. Матеріали та методи. Обстежено 150 дітей 6–17 років (у тому числі 90 – внутрішньо переміще- ні особи) із респіраторними алергозами і функціональними розладами гепатобіліарної системи або без них, згідно діючих клінічних протоколів. Проведено опитування батьків, загальноприйняте клініко-ла- бораторне обстеження і аналіз медичної документації, в тому числі в медичній інформаційній системі. В подальшому були сформовані наступні групи: група 1 – діти з респіраторними алергозами і функціо- нальними захворюваннями гепатобіліарної системи, група порівняння група 2 – діти з респіраторними алергозами без функціональних захворювань гепатобіліарної системи, контрольна група – практично здорові діти. Результати досліджень. Виявлено майже вдвічі вищу частоту функціональних розладів гепатобілі- арної системи у дітей із алергічними захворюванями порівняно з дітьми без алергічних захворювань у анамнезі, без істотної різниці в групі ВПО (85% і 45% відповідно, p>0,05) чи місцевих дітей (71% і 40% відповідно, p>0,05). У групі респіраторних алергозів і функціональних захворювань гепатобіліарної системи порівняно з групою респіраторних алергозів без функціональних захворювань гепатобіліарної системи виявлено до- стовірно вищі частоту (2,12±0,11 разу / рік і 1,25±0,03 разу / рік відповідно, p<0,05) і середню тривалість епізоду респіраторного алергозу (9,43±0,35 дня / рік і 4,82±0,56 дня / рік відповідно, p<0,05). Анемія легкого ступеня діагностувалася у 5 разів частіше серед дітей із респіраторними алергозами і функціональними захворюваннями гепатобіліарної системи порівняно з контрольною групою, пока- зуючи достовірне переважання (30% проти 5% відповідно, p<0,05) і майже вдвічі частіше порівняно з групою респіраторних алергозів без функціональних захворювань гепатобіліарної системи, де її частота склала 16%. Після проведення визначення показників обміну заліза було підтверджено залізодефіцитну анемію в усіх обстежених дітей зі зниженими показниками рівня гемоглобіну і еритроцитів. Показники білої крові показали достовірно вищий рівень еозинофілів за незначну еозинофілію в групах респіратор- них алергозів, із достовірним переважанням у групі з супутніми функціональними розладами гепатобі- ліарної системи порівняно з їх відсутністю. Після проведення проби з жовчогінним сніданком у групі РА і ФРГС виявлено порушення скорочу- вальної функції ЖМ у 21 дитини з 30 (70%), в тому числі у 15 (50 %) дітей мало місце зниження скорочу- вальної функції ЖМ, що було розцінене як дисфункція за гіпомоторним типом, а у 5 (17 %) дітей – підви- щення скоротливої функції ЖМ, розцінене як дисфункція за гіпермоторним типом. Висновки. 1. Виявлено майже вдвічі вищу частоту функціональних розладів гепатобіліарної системи серед дітей із алергічними захворюваннями порівняно з дітьми без алергічних захворювань у анамнезі, без істотної різниці в групі ВПО чи місцевих дітей. В структурі функціональних розладів гепатобіліарної системи серед дітей із респіраторними алергозами превалювала дисфункція жовчного міхура за гіпомо- торним типом (50%) порівняно з гіпермоторним типом (17%). 2. У групі респіраторних алергозів і функціональних розладів гепатобіліарної системи виявлено до- стовірно вищі частоту і середню тривалість епізоду респіраторного алергозу, а також рівень еозинофілів крові порівняно з групою респіраторних алергозів без функціональних розладів гепатобіліарної систе- ми, вказуючи на обтяження перебігу респіраторного алергозу за наявності функціональних розладів ге- патобіліарної системи. 3. Виявлено достовірно вищу частоту залізодефіцитної анемії в групі респіраторних алергозів і функ- ціональних розладів гепатобіліарної системи порівняно з контрольною групою (30% проти 5% відпо- відно, p<0,05). При цьому в групі респіраторних алергозів без функціональних розладів гепатобіліарної системи частота залізодефіцитної анемії склала 16%, вказуючи на важливість загального аналізу крові та визначення показників обміну заліза у дітей із респіраторними алергозами, особливо за наявності супутніх функціональних розладів гепатобіліарної системи.