ОСОБЛИВОСТІ ПЕРЕБІГУ РЕКУРЕНТНИХ РЕСПІРАТОРНИХ ІНФЕКЦІЙ І МІКРОФЛОРИ НОСОГЛОТКИ У ДІТЕЙ ШКІЛЬНОГО ВІКУ З АЛЕРГІЧНИМИ ХВОРОБАМИ В УМОВАХ ГУМАНІТАРНОКРИЗИ - Ростока-Резнікова , М. В.; Товт-Коршинська, М. І.; Клечар , К. В. (Проблеми клінічної педіатрії, 2024)
Резюме. Вступ. Діти з рекурентними респіраторними інфекціями і алергіями показують вищу схиль- ність до бактеріальних ускладнень гострих інфекцій верхніх дихальних шляхів, що може бути пов’язано з особливостями мікрофлори носоглотки. Внутрішньо переміщені особи є однією з найбільш вразливих категорій дітей, однак перебіг ускладнених респіраторних інфекцій і мікрофлора носоглотки у таких ді- тей практично не вивчалися. Мета дослідження. Вивчити особливості мікрофлори носоглотки у дітей шкільного віку з рекурент- ними респіраторними інфекціями і алергічними хворобами в умовах гуманітарної кризи. Матеріали та методи. Обстежено 128 дітей 6–9 років із рекурентними респіраторними інфекціями з/без алергії в анамнезі (з них 62 – внутрішньо переміщені особи, що тимчасово проживають у гурто- житках) із проведенням опитування батьків, об’єктивного обстеження і загальноклінічних лаборатор- них методів дослідження. У подальшому дітям із ускладненим перебігом гострих респіраторних інфекцій верхніх дихальних шляхів і алергією було виконано мікробіологічне дослідження мікрофлори носоглот- ки. Проводився також аналіз первинної документації (епізоди в медичній інформаційній системі, амбу- латорні картки) із встановленням особливостей перебігу рекурентних респіраторних інфекцій і алергій. Результати досліджень. Серед обстежених дітей внутрішньо переміщених осіб порівняно з місце- вими, виявлено достовірно вищі частоту гострих респіраторних захворювань, зокрема гострих інфекцій верхніх дихальних шляхів, тонзилітів і бронхітів, без суттєвої різниці частоти рекурентних респіратор- них інфекцій. При цьому серед внутрішньо переміщених осіб простежувався важчий перебіг респіратор- них інфекцій (достовірно частіше призначення антибіотиків, вища тривалість епізоду загалом і курсу антибактеріальної терапії зокрема, а також довший термін перебування в стаціонарі), без істотної різ- ниці частоти госпіталізацій. Частота рекурентних респіраторних інфекцій достовірно не відрізнялася в групах внутрішньо переміщених і місцевих дітей. Алергії виявлено у 22% дітей із рекурентними респіра- торними інфекціями і 12% дітей без рекурентних респіраторних інфекцій. Серед дітей із рекурентними респіраторними інфекціями і алергіями, порівняно з відсутністю алергії, частота гострих інфекцій верх- ніх дихальних шляхів, бактеріальних тонзилітів і бронхітів була достовірно вищою, а їх перебіг – важчим, із достовірно тривалішими епізодами інфекції, частішими госпіталізаціями та призначенням антибіо- тиків, а також довшими курсами антибактеріальної терапії та терміном перебування у стаціонарі. Бак- теріологічне дослідження мікрофлори носоглотки у дітей із рекурентними респіраторними інфекціями і алергією порівняно з відсутністю алергії показало ріст умовно-патогенної і патогенної мікрофлори у 76% і 45% випадків відповідно, в тому числі частота виявлення патогенних збудників і їх асоціацій скла- ла 29% і 10% відповідно. У групі рекурентних респіраторних інфекцій і алергії висівалися такі патогенні збудники, як Str. Pneumoniae (30%, в асоціації з грибками роду Candida – 15%), St. Aureus i Kl. Pneumoniae, в той час як у групі без алергії частота висівання Str. Pneumoniae складала 10%, а росту St. Aureus i Kl. Pneumoniae та поєднання різних збудників не спостерігалося. Висновки. 1. Серед обстежених дітей внутрішньо переміщених осіб, порівняно з місцевими, просте- жувалися достовірно вища частота і важчий перебіг гострих респіраторних інфекцій і їх ускладнень (тон- зиліт, бронхіт), без суттєвої різниці в поширеності рекурентних респіраторних інфекцій. 2. Алергічні захворювання виявлялися майже вдвічі частіше серед дітей із рекурентними респіра- торними інфекціями (22%) порівняно з дітьми, котрі не хворіють на рекурентні респіраторні інфекції (12%). Серед дітей із рекурентними респіраторними інфекціями і алергією порівняно з групою без алер- гії виявлено достовірно вищу частоту бактеріального тонзиліту, а також частіші госпіталізації, призна- чення антибіотиків і довший термін перебування в стаціонарі та тривалість епізоду хвороби загалом. 3. У групі рекурентних респіраторних інфекції у поєднанні з алергією порівняно з групою без алергії виявлено майже вдвічі вищу частоту росту патогенної і/або умовно-патогенної мікрофлори, із висіван- ням St. Aureus, Kl. Pneumoniae, а також поєднанням двох збудників, чого не спостерігалося серед дітей групи рекурентних респіраторних інфекцій без алергії