МОДЕЛЬ ПРОГНОЗУВАННЯ РЕЗУЛЬТАТУ ПРОГРАМИ УПРАВЛІННЯ МАСОЮ ТІЛА - Abaturov , Oleksandr; Nikulina , Anna (Проблеми клінічної педіатрії, 2024)
Резюме. Вступ. Підхід до проблеми дитячого ожиріння вимагає застосування міждисциплінарної програми менеджменту маси тіла (weight management program – WMP), що супроводжуються постійними груповими освітніми заходами та підтримкою сім’ї, які включають раціональне харчування та фізичну активність. Мета дослідження: спрогнозувати вірогідність ефективного результату програми менеджменту маси тіла в лікуванні ожиріння в дітей 6–18 років при первинному візиті. Матеріали та методи. Для прогнозування ефективного результату програми менеджменту маси тіла за допомогою послідовного аналізу Вальда було проаналізовано 84 клініко-анамнестичні параметри із визначенням відносного ризику (ВР) та прогностичного коефіцієнта (ПК) після катамнестичного спостереження протягом 6 місяців 350 дітей із ефективним результатом WMP (перша група, n=123) та неефективним наслідком WMP (друга група, n=227). Методи дослідження: імунохімічні (сертифікована лабораторія «Сінево», місто Дніпро, Україна), психологічні, біоімпедансометрія. Результати досліджень. Ефективний результат немедикаментозного лікування ожиріння за допомогою WMP діагностовано в 35,14 % пролікованих дітей від 6 до 18 років. Предикторами розвитку ефективного результату лікування ожиріння в дітей за допомогою WMP було визначено 13 факторів із достатньою інформативною прогностичною значимістю (І≥0,5): вік 6–9 років (І=3); час, проведений за переглядом телевізора, комп’ютером, телефоном <180 хвилин/добу (І=2,5); фізична активність високої інтенсивності ≥240 хвилин/добу (І=2); позитивний харчовий анамнез – щоденне вживання свіжих овочів та фруктів (І=1,9); абдомінальний тип ожиріння (І=1); відносний вміст жирової маси тіла <90 перцентилів (І=0.95); діастолічний артеріальний тиск у діапазоні 40–59 перцентилів (І=0.9); індекс маси тіла <99 перцентилів (І=0,8); фізичний розвиток у діапазоні 4–69 перцентилів (І=0,7); вживання висококалорійних продуктів харчування рідше 1 разу на тиждень (І=0,64); середня тривалість прийому їжі >20 хвилин (І=0,62); систолічний артеріальний тиск в діапазоні 40–59 перцентилів (І=0,6); жіноча стать (І=0,5). Висновки. Ефективність лікування дітей з ожирінням на амбулаторному етапі високо пов’язана з немедикаментозними методами терапії: з фізичною активністю середньої інтенсивності за аеробним типом (понад 240 хвилин/добу) та дотримання режиму харчування