ВАРІАБЕЛЬНІСТЬ СЕРЦЕВОГО РИТМУ ЯК МЕТОД ОЦІНКИ АДАПТИВНИХ МЕХАНІЗМІВ У ПАЦІЄНТІВ ІЗ ХРОНІЧНИМ ОБСТРУКТИВНИМ ЗАХВОРЮВАННЯМ ЛЕГЕНЬ - Лендел , Р. В.; Ростока-Резнікова , М. В.; Дурунда , М. І.; Товт-Коршинська , М. І.; Чінчева , В. В.; Петрик , К. Ю. (Проблеми клінічної педіатрії, 2023)
Резюме. Вступ. Хронічне обструктивне захворювання легень (ХОЗЛ) – поширене захворюван- ня, яке окрім ураження органів дихання, також сприяє виникненню ускладнень, не тільки з боку ди- хальної, а й інших систем організму, в першу чергу серцево-судинної, скелетно-м’язової та ендокрин- ної, що впливає на психоемоційний стан та якість життя пацієнтів. Серед хворих на ХОЗЛ найбільш частою коморбідною патологією з боку серцево-судинної системи є: ішемічна хвороба серця, серце- ва недостатність, гіпертонічна хвороба та порушення серцевого ритму. Окрім того, перебіг ХОЗЛ не- рідко призводить до психоемоційних розладів, таких як депресія чи тривожність, що в свою чергу може впливати на ефективність лікування і якість життя. Для інтегральної оцінки стану вегетатив- ної регуляції серцево-судинної системи й організму в цілому серед хворих на ХОЗЛ було використа- но метод визначення варіабельності серцевого ритму (ВСР), з метою виявлення можливого діагнос- тичного та прогностичного значення цього методу в контексті як коморбідності, так і психосоматич- них взаємозв’язків. Мета дослідження. Проаналізувати особливості показників ВСР у пацієнтів з ХОЗЛ в порівнянні зі здоровими людьми. Матеріали та методи. Дизайн дослідження – випадок-контроль. Для дослідження були сформовані 2 вибірки: контрольна група (К) із 25 здорових добровольців, серед яких було 16 чоловіків та 9 жінок, середній вік яких становив 53,2±9,7 року, та дослідна група (Д) з пацієнтів зі встановленим діагнозом ХОЗЛ GOLD 2-3 ст., група B та C, що проходили лікування на базі пульмонологічного відділення КНП «Ужгородська центральна міська клінічна лікарня», з них 16 чоловіків і 9 жінок, середній вік пацієнтів становив 56,9±11,4 року. У всіх обстежуваних осіб були виміряні антропометричні показники, проведе- на спірометрія, знято ЕКГ та ВСР. Для статистичної обробки даних був використаний Т-тест Манна-Уітні. Розрахунки проводилися в програмах MS Excel та Jamovi. Результати досліджень. При статистичній обробці даних, було виявлено, що в групі пацієнтів з ХОЗЛ показники ВСР загалом мали більшу амплітуду в порівнянні з контрольною групою, разом з тим показ- ники стандартного відхилення N–N-інтервалів (SDNN) (р=0,0042), та дуже низькі частоти спектру ВСР (VLF) були достовірно нижчими (р<0,001). Зниження SDNN може вказувати на виснаження адаптивних можливостей організму в цілому, а нижчий показник VLF очевидно асоційований з хронічним запаль- ним процесом і може призвести до виникненням та важчого перебігу серцево-судинних захворювань, та- ких як артеріальна гіпертензія, ішемічна хвороба серця та порушення серцевого ритму. Була визначена кореляція між ОФВ1 у пацієнтів досліджуваної групи та показником VLF, виявлений позитивний зв’язок середньої сили (ρ=0,523, р<0,001), тобто у хворих на ХОЗЛ із більш вираженими обструктивними зміна- ми та важчим перебігом спостерігалися менші значення VLF. Висновки. Таким чином, у хворих на ХОЗЛ виявлено вірогідне зниження, порівняно зі здоровими людьми, деяких показників ВСР, а саме – SDNN і VLF, що може бути асоційоване з хронічним запальним процесом і свідчить про виснаження адаптивних можливостей організму та може призвести до виник- ненням та важчого перебігу серцево-судинних захворювань. Виявлено позитивну кореляцію між значен- нями ОФВ1 та показниками VLF, вказуючи на можливість застосування параметрів ВСР як додаткового маркеру визначення важкості ХОЗЛ. Ключові слова: ХОЗЛ, ВСР, адаптивні механізми, коморбідність, серцево-судинні захворювання.